- Giedrius Gaidamavičius, BNS
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Vyriausybei trečiadienį pritarus 2024 metų valstybės ir savivaldybių biudžeto projektų rengimo ciklui, finansų viceministras Gediminas Norkūnas sako, kad biudžetą Seime siekiama priimti anksčiau nei įprastai – nelaukiant gruodžio vidurio.
„Tikslas yra, kad biudžetas būtų patvirtintas kiek įmanoma anksčiau. Be abejo, po atnaujinto ekonominės raidos scenarijaus, bet nelaukiant gruodžio vidurio, kad ministerijos ir kiti asignavimų valdytojai, biudžetinės įstaigos galėtų planuoti savo veiklą, pirkimus, programas ir taip toliau“, – žurnalistams trečiadienį sakė G. Norkūnas.
Pasak jo, planuojama, kad Vyriausybė 2024 metų biudžeto projektą Seimui pateiks iki spalio 6 dienos. Tačiau ar biudžetas bus priimtas iki gruodžio vidurio, priklausys nuo Seimo valios.
„Pati mintis yra tokia, kad kuo anksčiau parengsime, tuo didesnis užtikrintumas. Jeigu didelių batalijų Seime nebus, tikėtina, kad prezidentas biudžeto įstatymą gali pasirašyti gerokai anksčiau nei istoriškai“, – teigė G. Norkūnas.
2023 metų biudžeto projektui Vyriausybė pritarė pernai spalio 7-ąją, o spalio 11 dieną jis buvo pateiktas Seimui, kuris jį priėmė lapkričio pabaigoje, o ne gruodžio viduryje, kaip anksčiau buvo įprasta. Prezidentas Gitanas Nausėda biudžeto ir su juo susijusius mokesčių įstatymus pasirašė gruodžio 1-ąją.
Pasak finansų viceministro, 2024 metų biudžeto rengimo ciklo naujovės – jau birželį numatomi asignavimų valdytojų pasitarimai Finansų ministerijoje bei rugsėjį – su premjere.
„Pasitarimai Finansų ministerijoje, kurie duos užtikrintumą asignavimų valdytojams. Antras dalykas, pasitarimai su ministru pirmininku (rugsėjį – BNS), kurie iš principo ir bus tikrosios derybos dėl priemonių, dėl pažangos priemonių“, – sakė G. Norkūnas.
Pasak jo, liepą–rugpjūtį nustačius maksimalius asignavimų limitus jų valdytojai jau galės planuoti kitų metų biudžetą.
„Asignavimų valdytojai jau galės planuotis savo kitų metų biudžetą. Pagrindinės pozicijos, pagrindinės išlaidų grupės iš principo bus jau žinomos. Nepaisant to, kad 2024 metų biudžeto įstatymas dar nebus priimtas, bet asignavimų valdytojai jau turės užtikrintumą dėl didelės biudžeto dalies finansavimo bei pritarimo“, – teigė G. Norkūnas.
Peržiūrėti šių metų biudžeto kol kas neplanuojama
G. Norkūnas teigė, kad dar šiemet Seimui pritarus bankų solidarumo įnašui didėtų išlaidos gynybai.
„Tikėtina, Seimui priėmus šį solidarumo įnašo įstatymą, šios srities išlaidos bus didesnės jau šiemet, nes pagal projektą numatytas mokėjimas kas ketvirtį, tai mes jau ir šiemet gautume tam tikrą sumą“, – teigė G. Norkūnas.
Anot viceministro, šių metų biudžeto peržiūrėti kol kas neplanuojama.
„Biudžetas yra vykdomas, truputėlį anksti daryti toli siekiančias išvadas, bet kai kur yra ir pajamų perviršiai, ir išlaidų sutaupymai, bet pernelyg anksti, kad galima būtų daryti toli siekiančias išvadas“, – teigė G. Norkūnas.
„Vienas dalykas, ką galiu pasakyti, priežasčių ar ketinimų peržiūrėti biudžetą neturime“, – pridūrė jis.
G. Norkūno vertinimu, šiemet planuotas 4,9 proc. nuo BVP biudžeto deficitas turėtų būti mažesnis.
Planuoja išsamesnius trejų metų biudžeto rodiklius
Pasak G. Norkūno, šiuo metu rengiamomis Biudžeto sandaros įstatymo pataisomis numatoma įtvirtinti taisykles, kurių pagrindu būtų tvirtinami išsamesni trejų metų biudžeto rodikliai.
„Nors faktiškai ilgą laiko tarpą mes kalbėdavome apie trejų metų biudžetą, bet ką realybėje reiškė antrų–trečių metų biudžetas – tai tiesiog Seimas savo nutarimu patvirtindavo tų metų pajamas ir išlaidas. Kitaip sakant, porą rodiklių patvirtina ir mes tai vadiname biudžetu“, – teigė G. Norkūnas.
„Mūsų tikslas iš tiesų planuoti trejų metų biudžetus su vienodu detalumu – tai bus pilnaverčiai biudžetai, o ne tik iš projekcijų išeinantys pajamų ir išlaidų skaičiai“, – pridūrė finansų viceministras.
Pasak jo, šiemet planuojama patvirtinti 2025–2027 metų detalesnius biudžetus.
Pasak G. Norkūno, Biudžeto sandaros įstatymo pakeitimai numato ir galimybę asignavimų valdytojams išlaidas perkelti į kitus metus.
„Tam, kad asignavimų valdytojai žinodami, kad nespėjo panaudoti pinigų tam, kam reikia, pinigus naudodami tam, kam tik gali, kad jų neprarastų, kad nebūtų tęsiama tokia praktika, bus galimybė tam tikromis sąlygomis asignavimus perkelti į sekančius metus“, – teigė G. Norkūnas.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Lietuva ruošiasi eksportuoti vištieną į JAV6
Jungtinės Amerikos Valstijos (JAV) pradėjo procedūrą dėl lietuviškos apdorotos vištienos produktų eksporto leidimo, penktadienį pranešė Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba (VMVT). ...
-
Verslininkai apie pašalpinį jaunimą: jau darosi nebenormalu30
Nors per metus vidutinis atlyginimas Lietuvoje ūgtelėjo maždaug dešimtadaliu ir jau viršija 1300 eurų į rankas, nerimą kelia didėjantis nedarbo lygis. Per metus bedarbių gretas papildė apie 5 tūkst. gyventojų, o iš viso nedarbo ...
-
G. Skaistė: tikėčiausi, kad po „Commerzbank“ atstovybės įsteigimo seks tolimesni plėtros etapai
Finansų ministrė Gintarė Skaistė sako, kad „Commerzbank“ sprendimas atidaryti atstovybę Vilniuje yra kryptingo Vyriausybės ir kitų institucijų darbo rezultatas, o pritraukti finansų įstaigas į šalį siekė jau ne vienas Ministrų ...
-
Apžvelgė pirkėjų įpročius: atskleidė, kokia perkamiausia prekė Lietuvoje1
Prekybos centras „Maxima“ palyginęs Baltijos šalių pirkinių krepšelius nustatė, kad tarp dažniausiai lietuvių įsigyjamų prekių dominuoja – bananai, sviestas ir pienas. ...
-
Komisija: daugėja darbo ginčų – gautų prašymų skaičius išaugo 28 proc.
Pirmąjį metų pusmetį Darbo ginčų komisija (DGK) gavo apie 28 proc. daugiau prašymų nei 2023 m. tuo pačiu metu. Taip pat apie 28 proc. padaugėjo prašymuose keltų ir išnagrinėtų reikalavimų skaičius. ...
-
Brangesnių degalų atspindys – maiste ir siuntose: kas laukia?1
Verslas suskaičiavo, kad kitąmet degalinių švieslentės išgąsdins didžiąją dalį vairuotojų. Pasirodo, dėl akcizų ir aplinkos apsaugos reikalavimų benzino kaina šoktels bent 8 centais, o dyzelino – 16 centų už litrą. Ti...
-
Pramonės produkcijos šiemet pagaminta daugiau: jos vertė siekė 21,4 mlrd. eurų1
Lietuvos pramonės produkcijos vertė sausį–liepą, palyginti su tuo pačiu laiku 2023 metais, augo 2 proc. ir siekė 21,4 mlrd. eurų (palyginamosiomis kainomis), penktadienį skelbia Valstybės duomenų agentūra. ...
-
M. Skuodis su JAE ministru aptars bendradarbiavimą3
Susisiekimo ministras Marius Skuodis su Lietuvoje viešinčiu Jungtinių Arabų Emyratų (JAE) ekonomikos ministru penktadienį aptars šalių bendradarbiavimą transporto ir telekomunikacijų srityse. ...
-
„Litgrid“ akcininkai spręs dėl „Harmony Link“ tiesimo sausuma1
Lietuvos elektros perdavimo sistemos operatorės „Litgrid“ akcininkai turės apsispręsti dėl jungties tarp Lietuvos ir Lenkijos „Harmony Link“ statybos ne jūra, o sausuma. ...
-
VMVT: maisto produktų prekyba populiarėja, pažeidimai kartojasi2
Šiemet, Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba (VMVT) patikrino virš 200 sezoninės prekybos maisto produktais vietų. ...