- Kauno.diena.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Anot finansinio raštingumo specialistų, kišenpinigiai vaikams būtini nuo tada, kai jie išmoksta skaičiuoti. Tačiau kiek vaikui duoti pinigų ir ar bausti, jeigu išleidžia per daug? Apie tai LNK žurnalistė kalbėjosi su praeiviais ir „Citadele“ banko atstovu Romu Čereška.
„Na, kad per daug neišleptų, užtektų kokių 2–3 eurų. Taip ne ištisai, bet, kad vaikai galėtų nusipirkti ką nors – ledų, saldainį, obuolį, apelsiną ar kažką panašaus. Svarbiausia, kad jie nepirktų ko nors, kas yra jiems kenksminga“, – kalbėjo praeivė.
„Mano vaikai moka sąskaitas išrašyti, žino, kas yra rekvizitai, žino, per kiek laiko tėtis sumokės jiems motyvacijas, jeigu pasieks mano numatytus rezultatus. Aš moku savo vaikams už sportinius pasiekimus. Tiek vienas, tiek kitas sportuoja, ir, kai pasiekia rezultatus, gauna atitinkamą sumą“, – pasakojo vyriškis.
„Pirmokams gal tik pyragaitį nupirkti ar atsigerti, vyresniems gal daugiau, bet reikia mokyti, kaip elgtis su pinigais. Atsakomybės jausmą reikia ugdyti. 20 eurų jau būtų per daug, nes už 10 eurų galima nusipirkti gerus pietus. Jei duosite daugiau, jie gali pradėti leisti pinigus nereikalingiems dalykams. Kur jie tuos pinigus išleis? Galbūt saldumynams ar kitam „šlamštui“, – savo nuomone dalijosi miestietės.
Apie tai, kiek vaikai turėtų gauti pinigų pradėdami eiti į mokyklą ir kaip juos išmokyti atsakingai elgtis su pinigais, LNK žurnalistė plačiau kalbėjosi su R. Čereška.
– Kiek dabar tėvai turėtų duoti vaikams?
– Mes atlikome tyrimą visose trijose Baltijos šalyse ir paklausėme tėvų, kiek jie duoda pinigų. Lietuvoje tėvai duoda nuo 10 iki 19 eurų, Latvijoje ir Estijoje šiek tiek mažiau – nuo 5 iki 10 eurų per savaitę. Suma, kiek reikėtų duoti, labai priklauso nuo susitarimų su vaiku, kam tie pinigai bus skirti. Jei pinigai skirti žaislams, maistui mokykloje ir pramogoms, tikriausiai reikėtų duoti daugiau. Bet, jei mokyklos maistas yra apmokėtas, pramogoms galima duoti ir mažiau. Todėl vieni tėvai sutaria vienokias taisykles, kiti kitokias – vieni duoda 10 ar 5, kiti galbūt 20 eurų. Labai svarbu susitarti su vaiku dėl taisyklių – kada pinigai duodami ir kam jie skirti. Pavyzdžiui, aš su savo vaikais susitariau, kad jie neleidžia pinigų tam tikriems dalykams, o visa kita yra jų sprendimas. Jei jie gauna pinigų penktadieniais ir išleidžia juos per savaitgalį, reiškia, kažkam kitam pinigų nebelieka.
– Nuo kokio amžiaus reikėtų pradėti kalbėtis su vaikais apie pinigus?
– Aš manau, kad nuo mažo amžiaus, kai vaikai jau moka skaičiuoti ir supranta skaičius, kad jie pradėtų suvokti pinigų vertę. Jei vaikas nemoka skaičiuoti, jam dar sunku. Tai turėtų pažinti skaičius.
Visas LNK reportažas – vaizdo įraše:
– Kaip taisyklingai pasikalbėti su vaikais apie pinigus?
Vaikams reikėtų leisti patiems spręsti, kaip tuos pinigus išleisti, nes tik taip jie išmoks ir supras pinigų vertę.
– Kiekvienoje šeimoje pokalbiai gali skirtis. Mes su savo vaikais nusprendėme padaryti taip: pirmiausia susėdome ir sutarėme, kokią pinigų sumą jie gaus – tai buvo mano sprendimas. Taip pat aptarėme taisykles, kam tie pinigai bus skirti. Po tam tikro laiko vėl susėdome ir peržiūrėjome, kur tie pinigai buvo išleisti. Šiais laikais, kai pinigai dažniausiai perduodami skaitmeniniu būdu, tai leidžia aiškiai matyti, kur pinigai buvo išleisti. Po kurio laiko vaikai ateina ir sako, kad galbūt jiems reikia daugiau pinigų. Tada mes analizuojame situaciją: jei jie nori taupyti kažkam, pavyzdžiui, naujam dviračiui ar kompiuteriui, skaičiuojame, kiek jie gauna per savaitę, ir kiek savaičių reikės, kad sutaupytų norimam daiktui. Tai padeda vaikui suprasti, kiek pinigų jis gali išleisti. Jei vaikas gauna 10 eurų ir išleidžia 9, jam lieka tik 1 euras, tad kompiuteriui sutaupyti užtruks ilgai. Tačiau jei jis mažiau išleis pramogoms, kompiuterį įsigys greičiau. Visi pinigai, kuriuos vaikai gauna – ar tai būtų kišenpinigiai, dovanos iš senelių, ar pinigai, kuriuos vyresni vaikai užsidirba, – turėtų būti jų pačių valdomi. Vaikams reikėtų leisti patiems spręsti, kaip tuos pinigus išleisti, nes tik taip jie išmoks ir supras pinigų vertę. Jei tėvai visada dozuos ir ribos, vaikas visada pasitikės tėvais ir pats nesvarstys, kaip elgtis su pinigais. Man patinka duoti vaikui laisvę, o po to turėti pokalbį ir aptarti, kur buvo išleisti pinigai, o ne pačiam spręsti už juos.
– Jei duodame vaikams laisvę, tačiau jie iš pradžių galbūt nemoka tinkamai elgtis su pinigais ir išleidžia per daug ar netinkamai, ar turėtume juos dėl to bausti?
– Aš manau, kad svarbu situaciją aptarti ir suprasti, kodėl vaikas priėmė tokį sprendimą. Galbūt tėvams atrodo, kad pinigai išleisti netinkamai, tačiau vaikui tai gali būti labai svarbus žaislas ar žaidimas, kuris jam suteikia daug vertės. Todėl bausti nereikėtų. Manau, kad vaikas pats save nusibaudžia tada, kai supranta, kad iššvaistė pinigus ir prarado galimybę įsigyti ką nors kitą ar sutaupyti didesniam pirkiniui. Aš renkuosi bendrauti su vaikais, kad jie patys suprastų savo sprendimus, o ne kad tėtis ar mama nurodytų, ką daryti.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
R. Lazutka: valdantieji nusileidžia spaudimui ir MMA didina mažiau nei priklausytų
Vyriausybei trečiadienį nutarus minimalią mėnesio algą (MMA) nuo 2025 metų didinti 12,34 proc., arba 114 eurų – iki 1038 eurų (neatskaičius mokesčių), ekonomistas Romas Lazutka teigia, kad valdantieji nusileidžia spaudimui ir MMA didina maži...
-
Lietuvos bankas: ką daryti, jei gyvūnas sugraužė pinigus3
Kartais nutinka netikėtos situacijos, kai sugadinami banknotai. Jie gali nukentėti nuo ugnies, būna suplėšomi, sukarpomi ar pan. Visai neseniai Lietuvos banko ekspertams teko vertinti šeško suniokotus banknotus. ...
-
Ukrainiečiams perduota už „Radarom!“ akcijos lėšas įsigyta paskutinė antidronų partija
Ukrainiečiams trečiadienį perduoti paskutiniai už „Radarom!“ akcijos lėšas įsigyti 22 antidronai, pranešė nevyriausybinė organizacija „Blue/Yellow“. ...
-
Sprendimą keisti elektros tiekimo planą vartotojai gali priimti bet kada
Elektros rinkos liberalizacija įgalino vartotojus laisvai pasirinkti ne tik elektros tiekėją, bet ir tiekimo planą. Elektros vartotojai tai padaryti gali bet kuriuo metu, o plano keitimas nieko nekainuoja. ...
-
A. Izgorodinas: infliacija artimiausiu metu gali augti sparčiau1
Rugpjūtį išankstinei metinei infliacijai nesiekiant 1 proc., o per mėnesį fiksavus nedidelę defliaciją, artimiausiu metu infliacijos augimas gali paspartėti, teigia „Citadele“ banko ekonomistas Aleksandras Izgorodinas. ...
-
Mažmeninė prekyba šiemet augo 3,5 proc., restoranų apyvarta smuko 7,7 proc.
Mažmeninės prekybos įmonių apyvarta sausį–liepą, palyginti su tuo pat laiku pernai, augo 3,5 proc. ir siekė 11 mlrd. eurų (be PVM). ...
-
Siekiant stiprinti šalies gynybos pramonę, jai finansuoti papildomai skirti 36 mln. eurų2
Įgyvendinant praėjusiais metais patvirtintas gaires, keturi ministrai pasirašė veiksmų planą, kuriuo numato papildomai skirti daugiau kaip 36,3 mln. eurų paskatoms plėstis šalies gynybos ir saugumo pramonės įmonėms. ...
-
Energetikos ministerija siūlo platinti proskynas šalia elektros tinklų
Siekiant kuo labiau išvengti audrų ir griūvančių medžių nutrauktų elektros linijų ir žalos vartotojams, Energetikos ministerija pranešė rengianti įstatymo pakeitimus, kuriais siūlys platinti miškų ir laukų proskynas ša...
-
Vyriausybė palaiko siūlymą aiškiau reglamentuoti vilkikų emisijos klasę
Vyriausybė trečiadienį pritarė siūlymui aiškiau reglamentuoti vilkikų ir autobusų emisijos klasę, pagal kurią mokamas kelių naudotojo mokestis. ...
-
V. Čmilytė-Nielsen ragina papildyti gynybos susitarimą įsipareigojimais dėl finansavimo1
Liberalų sąjūdžio lyderė, Seimo pirmininkė Viktorija Čmilytė-Nielsen sako, jog politinės partijos turės grįžti prie 2022 metų susitarimo dėl saugumo ir gynybos, kad konkretizuotų įsipareigojimus dėl krašto apsaugos finansavimo. ...