- Stasys Gudavičius
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Lietuva jau pradeda rengtis valstybės atkūrimo šimtmečiui, nors šis jubiliejus bus minimas tik po daugiau kaip penkerių metų.
Seimas priėmė nutarimą
Pavasarį priimtu Seimo nutarimu 2018-ieji paskelbti Lietuvos valstybės atkūrimo šimtmečio metais. "1918 m. vasario 16 d. Lietuvos Tarybos paskelbtas nepriklausomos Lietuvos valstybės atkūrimo aktas žymi išskirtinį Lietuvos istorijos įvykį ir pradeda Lietuvos kaip nepriklausomos ir demokratinės valstybės istoriją", – teigiama nutarime.
Vyriausybei iki šių metų spalio pasiūlyta parengti specialios valstybės atkūrimo šimtmečio minėjimo programos metmenis ir sudaryti koordinacinę programos įgyvendinimo grupę.
Vyriausybė ir savivaldybės raginamos užtikrinti deramą minėjimo programos finansavimą.
Pasiūlymų dar negausu
Jau iki šių metų rugsėjo 10 d. valstybės ir savivaldos institucijos, įstaigos, kūrybinės sąjungos, visuomeninės organizacijos ir bendruomenės paragintos teikti pasiūlymus atkurtos valstybės šimtmečio paminėjimo programai parengti.
Nors iki nustatyto termino liko vos kelios savaitės, pasiūlymai teikiami vangiai. "Atostogų metas, – skėstelėjo rankomis Seimo kanceliarijos Komunikacijos departamento Parlamentarizmo istorijos ir atminimo įamžinimo skyriaus vyriausioji specialistė Ieva Sinkevičiūtė. – Dabar tik kartkartėmis paskambina pasiteirauti dėl to, kokio pobūdžio projektai galėtų sudominti programos rengėjus. Tikimės, kad po atostogų pasiūlymų jau turėsime, jie galbūt pasipils prieš pat laikotarpio pabaigą."
Be to, anot jos, nors preliminari minėjimo programa ir turėtų būti parengta dar šiemet, iki 2018-ųjų bus koreguojama ir tikslinama, atsižvelgiant į projektų įgyvendinimo galimybes.
Ne per anksti
Pasak I.Sinkevičiūtės, prieš penkerius metus pradėti rengtis 2018-aisiais vyksiančiam minėjimui ne per anksti: "Kai kurie minėjimo programos projektai bus ilgalaikiai, pavyzdžiui, kokios knygos galėtų būti parengtos iki to laiko, kokios istorinės studijos atliktos, kokie paminklai galėtų atsirasti ir taip toliau."
Dar neaišku, kiek šalies biudžetui kainuos atkurtos Lietuvos valstybės šimtmečio minėjimas ir pasirengimas jam. "Apie tai dar anksti kalbėti. Tik kai bus aiški programa, kai bus patvirtinti projektai, bus galima matyti bent preliminarius skaičius", – kalbėjo specialistė.
Kita vertus, anot jos, į preliminarią programą bus įrašyti tik tie ilgalaikiai pasirengimo minėjimui projektai, kuriems įgyvendinti atsiras atitinkamas finansavimas.
Apie tai, kad jau dabar reikėtų rengtis 2018-ųjų iškilmėms, yra kalbėjusi ir Seimo pirmininkė Irena Degutienė, kurios iniciatyva buvo priimtas Seimo nutarimas šiuo klausimu.
Perlaidosime A.Smetonos palaikus?
Neatmetama, kad iki 2018 m. bus apsispręsta perlaidoti buvusio Lietuvos Tarybos nario, pirmojo ir paskutiniojo tarpukario Lietuvos prezidento Antano Smetonos palaikus.
Sovietams okupavus Lietuvą 1940 m. į užsienį pasitraukęs A.Smetona 1944 m. sausio 9 d. žuvo per gaisrą savo sūnaus bute Jungtinių Amerikos Valstijų Klivlando mieste. Buvęs Lietuvos vadovas pirmiausia buvo palaidotas Klivlando "Knollwood Cemetery Mausoleum". Tačiau 1975 m. jo palaikai perkelti į "All Souls" kapines Čerdono miestelyje.
Iki šiol A.Smetonos šeima ir artimieji prieštaravo, kad prezidento palaikai būtų perkelti į Lietuvą.
Tačiau politikai turi slaptos vilties, kad per artimiausius kelerius metus iki atkurtos valstybės šimtmečio dėl A.Smetonos perlaidojimo bus susitarta.
Prezidento A.Brazausko iniciatyva
Tai jau nebe pirmas atvejis, kai Lietuva dideliems valstybiniams jubiliejams pradeda rengtis dar gerokai prieš priartėjus pačiai iškiliai datai.
Dar 1997 m. gegužę tuometis prezidentas Algirdas Brazauskas savo pasirašytu dekretu sudarė specialią valstybinę komisiją pasirengti Lietuvos tūkstantmečio minėjimui. Šis jubiliejus buvo tik 2009-aisiais, tad pasirengimas jam prasidėjo prieš 12 metų iki pačių iškilmių.
Valstybinės komisijos sudėtis buvo išties solidi: visi trys valstybės vadovai – prezidentas, Seimo pirmininkas ir premjeras, taip pat dar dvi dešimtys aukščiausio rango valstybės pareigūnų, didžiausių miestų merai, muziejų direktoriai, visuomenės veikėjai.
1998-aisiais prie prezidentūros pradėjo veikti A.Brazausko įsteigta Lietuvos tūkstantmečio minėjimo direkcija, kurios vadovu buvo paskirtas istorikas Gediminas Ilgūnas.
Tiek komisija, tiek direkcija iki pat 2009-ųjų koordinavo įvairius pasirengimo jubiliejiniams metams projektus.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Meteorologai: rugsėjo 4 d. vėl užfiksuotas karščio rekordas1
Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba ketvirtadienį pranešė, kad rugsėjo 4 d. vėl užfiksuotas karščio rekordas. ...
-
Kilus pasipiktinimui dėl neteikiamų duomenų apie pasiekimus, ministerija inicijuoja diskusijas
Viešojoje erdvėje kilus pasipiktinimui dėl Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos (ŠMSM) neteikiamų duomenų apie valstybinius brandos egzaminus ir moksleivių patikrinimus, ši dėl to inicijuoja viešas konsultacijas. ...
-
Iš smurtautojų nori ne tik atimti ginklus, bet ir įpareigoti lankyti elgesio keitimo programą1
Seimo Priklausomybių prevencijos komisijos pirmininkė Morgana Danielė siūlo 3 mėnesiams apriboti teisę laikyti ir naudoti ginklus asmenims, kuriems yra skirtas apsaugos nuo smurto orderis. Norinčius atgauti šį leidimą Seimo narė siūlo įparei...
-
Prie Prezidentūros surengtas piketas dėl tyrinėtojo V. Valiušaičio atleidimo
Ketvirtadienio popietę greta Daukanto aikštės rūmų partija Nacionalinis susivienijimas surengė piketą dėl esą be aiškios priežasties iš Martyno Mažvydo bibliotekos atleisto Informacijos politikos ir analitikos departamento vyriau...
-
Atrinkta Valstybinės kalbos inspekcijos vadovo kandidatūra: galutinį sprendimą priims ministras8
Konkurse dėl Valstybinės kalbos inspekcijos (VKI) vadovo iš penkių pretendentų atrinktas dabartinis, skandalingais pasisakymais pagarsėjęs įstaigos viršininkas Audrius Valotka. Galutinį sprendimą dėl vadovo skyrimo į pareigas turės pr...
-
Šalies vadovai reiškia užuojautą dėl R. Rastausko mirties1
Lietuvos prezidentas Gitanas Nausėda ir kultūros ministras Simonas Kairys ketvirtadienį pareiškė užuojautą dėl rašytojo Rolando Rastausko mirties. ...
-
E. Dobrowolska apie kompensacijas buvusiems įtariamiesiems: akivaizdu, kad klausimų dar likę2
Į dar neišrinktus, bet būsimus Seimo narius ir Vyriausybę kreipėsi advokatai. Vienas jų siekių, kad sulaikytas žmogus, kuriam buvo nutrauktas ikiteisminis tyrimas, gautų valstybės kompensaciją. ...
-
Kauno centre – daugybė policijos pareigūnų (vaizdo įrašas)18
Ketvirtadienį Policijos departamentas kartu su Viešojo saugumo tarnyba Kaune, Jonavoje ir Rukloje organizuoja pratybas. ...
-
Išsiruošusiems į grybų paieškas: ką svarbu atminti pasiklydus miške?1
Ruduo į miškus kviečia savo gausiomis gėrybėmis. Grybų, uogų rinkimas – vienas iš didžiausių auksinėmis spalvomis pasidabinusio metų laiko džiaugsmų. Tiesa, išsileidus į grybų ar uogų paieškas, naudinga atminti ...
-
Lenkų užmojis kursto diskusijas Lietuvoje: keturių darbo dienų savaitė – svajonė ar realybė?
Lenkų valdžia žada per artimiausius trejus metus įvesti keturių dienų darbo savaitę arba iki 7 val. sutrumpinti darbo dieną. Toks lenkų užmojis vėl pakurstė diskusijas ir Lietuvoje. Maždaug pusė dirbančiųjų sako, jog pageidautų dirbti trumpia...