- Sniegė Balčiūnaitė, BNS
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Darbdavių, profesinių sąjungų ir nevyriausybinių organizacijų atstovai minimalaus mėnesio atlyginimo (MMA) didinimo nuo 2025 metų daugiau nebeketina svarstyti – ketinama laukti Vyriausybės sprendimo.
Taip buvo nutarta antradienį per neeilinį posėdį, kurį inicijavo darbdaviai, su profsąjungomis nepritariantys Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (SADM) siūlymui kitais metais didinti MMA 12,3 proc. iki 1038 eurų (prieš mokesčius).
Socialinės apsaugos ir darbo ministras Vytautas Šilinskas aiškino, kad ministerijos siūlymas pateiktas, nes kol vyko derybos dėl Lietuvos banko pateikto siūlymo, kaip didinti MMA , atsinaujino ekonominės raidos prognozės.
Pasak ministro, pagal tas prognozes aišku, kad vidutinis atlyginimas 2026 metais bus didesnis, negu buvo manyta diskusijų dėl MMA pradžioje, todėl MMA dydis 2025–2026 metais irgi turėtų augti šiek tiek daugiau, o ne 10 proc., kad MMA pasiektų 50 proc. vidutinio atlyginimo.
Trišalės tarybos pirmininkas Arvydas Dambrauskas priekaištavo, kad tarybos nariai patys nesusitardami dėl MMA, jos dydžio nustatymą perdavė ministerijai ir Vyriausybei.
„Numetam Vyriausybei spręsti ir nepatenkinti, kai ji sprendžia“, – tvirtino jis.
„Jeigu pramonėje yra problemos, įsigilinkite, pagalvokite, kokios tos problemos ir kiek mes galime dasidėti visi bendrai, o ne kiekvienas traukti į vieną pusę, o kitas – į kitą“, – pridūrė Trišalės tarybos vadovas.
Vilniaus universiteto Ekonomikos ir verslo administravimo fakulteto docentas Algirdas Bartkus siūlė neskubinti sprendimų dėl MMA, o palaukti antro ketvirčio darbo užmokesčio rezultatų.
„Ir pagal tuos antro ketvirčio rezultatus dėl darbo užmokesčio priimti sprendimus“, – siūlė A. Bartkus.
Lietuvos verslo konfederacijos prezidentas Andrius Romanovskis posėdyje tvirtino, kad verslas „jautriai pergyvena MMA pokyčius“.
„Nėra vilčių, kad VDU (vidutinis darbo užmokestis – BNS) bus mažesnis, kad galėtume projektuoti mažesnį skaičių (MMA – BNS)“, – teigė Lietuvos profesinių sąjungų konfederacijos (LPSK) pirmininkė Inga Ruginienė.
Profesinės sąjungos „Solidarumas” pirmininkė Kristina Krupavičienė pareiškė, kad dabartinė MMA nustatymo formulė yra tinkama, o jeigu norima į ją įtraukti našumo rodiklį, apie tai reikia diskutuoti.
„(Reikia – BNS), kad darbdaviai žiūrėtų trupučiuką plačiau, o ne tik apie savo verslą“, – tvirtino K. Krupavičienė.
Pasak jos, apie 20 proc. Lietuvos darbuotojų gaunamas atlyginimas „yra apie MMA“, o 10 proc. uždarbis net nesiekia MMA.
Lietuvos viešbučių ir restoranų asociacijos vadovė Evalda Šiškauskienė aiškino, kad MMA didinimas kenks maitinimo sektoriui.
„Apyvartos praėjusį mėnesį krito 11 proc., šį o 8 proc. Vartojimas ženkliai krenta. Labai sudėtinga. Bet koks MMA didinimas ves verslą į šešėlį“, – teigė ji.
Trišalė taryba birželį nesutarė, kiek nuo kitų metų turėtų didėti MMA.
Profsąjungos siūlė ją didinti 15,7 proc. iki 1070 eurų, o verslo organizacijos – 10 proc. iki 1016 eurų.
Lietuvos bankas (LB) gegužę siūlė kitais metais minimalų atlygį didinti 10 proc. iki 1016 eurų, o 2026 metais – dar 10,5 proc. iki 1123 eurų.
Šiuo metu MMA siekia 924 eurus ir sudaro apie 45 proc. vidutinio atlyginimo. „Sodros“ duomenimis, tokį atlyginimą gauna apie 110 tūkst. žmonių arba 9 proc. visų dirbančiųjų.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
„Litgrid“: didmeninė elektros kaina Lietuvoje rugpjūtį augo 9 proc.
Lietuvoje vidutinė didmeninė elektros kaina rugpjūtį, palyginti su liepa, padidėjo 9 proc. iki 107 eurų už megavatvalandę (MWh). Tokia pati vidutinė elektros kaina rugpjūčio mėnesį buvo ir Latvijoje bei Estijoje. ...
-
Inovatyvių produktų kūrimui atliekas perdirbančioms įmonėms – 7,6 mln. parama
18-kai Lietuvos pramonės įmonių, kurios planuoja perdirbdamos atliekas kurti inovatyvius, aplinkai palankius produktus ir technologijas, skirta 7,6 mln. eurų parama, ketvirtadienį pranešė Ekonomikos ir inovacijų ministerija. ...
-
D. Kreivys: per ketverius metus grynųjų elektromobilių Lietuvoje kiekis išaugo 5 kartus
Energetikos ministras Dainius Kreivys teigia, kad per paskutinius ketverius metus Lietuvoje grynųjų elektromobilių, varomų vien tik elektra, skaičius išaugo net 5 kartus ir siekia 14 tūkst. transporto priemonių. Ministras pabrėžia, kad plečias...
-
A. Armonaitė: gynybos finansavimas nebeturėtų būti didinamas keliant mokesčius
Planuojant, jog šiemet gynybos finansavimas pasieks 3,2 proc. nuo bendrojo vidaus produkto (BVP), ekonomikos ir inovacijų ministrė Aušrinė Armonaitė sako, kad išlaidos krašto apsaugai toliau turėtų būti didinamos ne keliant m...
-
Palangoje pasirašytas susitarimas dėl skrydžių skatinimo6
Susisiekimo bei Ekonomikos ir inovacijų ministerijos, asociacija „Klaipėdos regionas“ bei septynios asociacijos narės – savivaldybės ketvirtadienį Palangoje pasirašė susitarimą dėl skrydžių skatinimo į Palangos oro uostą. ...
-
Iniciatyvai atstatyti Ukrainos mokyklas, įrengti slėptuves Airija skyrė 3 mln. eurų
Airijos vyriausybė trečiadienį skyrė 3 mln. eurų Lietuvos Vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos fondui, kuris be kita ko naudojamas Ukrainos infrastruktūrai atstatyti. ...
-
„Auga Group“ vadovas: modernioms technologijoms reikia valstybės ir investuotojų lėšų1
Viena didžiausių Baltijos šalyse ekologiško maisto gamybos grupių „Auga Group“ vien savo lėšomis nepajėgs įgyvendinti ūkininkavimo technologijų projektų, sako grupės valdybos pirmininkas. ...
-
Europos Komisijos atstovas: užduotis kurti mokesčių reformą tikriausiai teks kitai Vyriausybei1
Europos Komisijos (EK) Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato skyriaus vadovas Joern Griesse teigia, kad Lietuvoje yra reikalinga mokesčių reforma tam, kad būtų išspręsti įsisenėję klausimai, kuriuos EK pabrėžia savo siunčiam...
-
Elektromobilių įkrovos stotelėms įmonėse – 7,5 mln. eurų paramos4
Elektromobilių įkrovos stotelėms įmonėse įrengti numatyta skirti 7,45 mln. eurų paramos, trečiadienį pranešė Energetikos ministerija. ...
-
Reguliuotojai: sprendimai dėl bendros Baltijos šalių elektros rinkos – išanalizavus kaštus1
Sprendimus dėl Lietuvos, Latvijos ir Estijos elektros prekybos zonų sujungimo būtina priimti atlikus kaštų ir naudos analizę – dėl jos būtų sprendžiama praėjus bent metams po 2025-ųjų vasarį planuojamos Baltijos šalių ti...