- Lukas Juozapaitis, BNS
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Lietuvos ekonomikos konkurencingumas patiria iššūkių bei mažėja regione, teigia užsienio investicijų skatinimo agentūra „Investuok Lietuvoje“.
Agentūros teigimu, Lietuva nebeturi anksčiau buvusio konkurencinio pranašumo, kokį turėjo dėl žemesnių darbo jėgos kaštų.
„Mūsų šalies konkurencingumo modelis ilgą laiką buvo pagrįstas žemais kaštais, tas galioja ir investicijų pritraukimui. Darbo jėgos kaštai, buvo žymiai mažesni nei Vakarų ar net mūsų regiono valstybėse, tačiau šio pranašumo nebeturime. Žemesnius darbo kaštus gali pasiūlyti daug mūsų regiono valstybių“, – trečiadienį žurnalistams sakė „Investuok Lietuvoje“ strategijos vadovas Marius Stasiukaitis.
„Žemais darbo jėgos darbo kaštais pagrįstai gamybai tiesiog nebūsime konkurencinga lokacija ir natūraliai tos pramonės šakos pasitrauks į kitas lokacijas“, – teigė jis.
Šalies ekonomikos perspektyvas išanalizavusi „Investuok Lietuvoje“ trečiadienį pristatė gaires kaip Lietuvai iki 2050 metų pasiekti Šiaurės Europos šalių ekonominį lygį.
„Atsisukdami į Lietuvos ekonomiką matome, kad tikrai yra daug dalykų, kuriuos reikėtų čia ir dabar prioritetizuoti, norint išlaikyti Lietuvos augimo trajektoriją. Nebeturime prielaidų, kad tas augimas išliks (...) turime pripažinti, kad esame naujoje realybėje“, – žurnalistams sakė „Investuok Lietuvoje“ generalinis direktorius Elijus Čivilis.
Agentūros vertinimu, mažėja Lietuvos ekonomikos potencialas augti, o šaliai ateityje bus vis sunkiau pritraukti investicijų.
Nuo karo pradžios Ukrainoje pasirodė labai daug juodųjų gulbių. Tos gulbės yra infliacija, energetikos kainos, sutrikusios tiekimo grandinės.
„Investuok Lietuvoje“ analitikų teigimu, konkuruojant dėl tiesioginių užsienio investicijų Lietuva nusileidžia pagrindinėms konkurentėms – Lenkijai, Vengrijai, Rumunijai – kurios į investicijų pritraukimą. investuoja dideles lėšas.
„Nuo karo pradžios Ukrainoje pasirodė labai daug juodųjų gulbių. Tos gulbės yra infliacija, energetikos kainos, sutrikusios tiekimo grandinės“, – sakė E. Čivilis.
„Ilgai pozicionavome save kaip kryžkelę tarp Rytų ir Vakarų. Staiga tapome kažkokia periferija, apribota nedraugiškais kaimynais, kurie meta šešėlį“, – kalbėjo jis.
Pasak E. Čivilio, iššūkių patiria Lietuvos pramonė, aukštųjų technologijų sektorius, šalies regionai.
Anot M. Stasiukaičio, siekiant išlaikyti konkurencingumą, Lietuvos pramonė turės persiorientuoti į aukštos pridėtinės vertės gamybą, vystyti inovatyvius produktus.
„Tam reikalingas finansavimas ir pagalba įmonių transformacijai pagal gerąsias kitų valstybių praktikas“, – sakė „Investuok Lietuvoje“ analitikas. Agentūra taip pat siūlo sukurti subsidijų ar lengvatinių paskolų mechanizmus įmonių robotizacijai skatinti.
Su savo juokingu biudžetu, manau, kad to proveržio nepadarysime.
M. Stasiukaičio teigimu, Lietuvoje „stipriai nerealizuotas“ regionų potencialas, į juose galima būtų plėtoti specializuotus pažangios gamybos centrus: „Tačiau tam reikia žymiau daugiau investicijų, nei jų buvo pritraukta istoriškai.“
„Kiekvienas regionas turėtų turėti aiškią, numatytą rolę Lietuvos ekonomikoje“, – sakė M. Stasiukaitis.
„Investuok Lietuvoje“ teigimu, siekiant pritraukti didelių gamybos investicijų Lietuvai reikalingi patrauklesni nei kitose šalyse finansavimo instrumentai, pavyzdžiui, subsidijos, pramoninių teritorijų, laisvųjų ekonominių zonų plėtra.
Asociacijos „Investors' Forum“ vykdomoji direktorė Rūta Skyrienė sakė, kad subsidijos investuotojams Lietuvoje nėra pakankamos.
„Aplinkui visos valstybės, apart to, kad siekia gerinti savo verslo aplinką, dar turi paskatų sistemas. Ir manau, kad proveržis pritraukiant investicijas, prasidėjo tada, kai atsirado tam tikros galimybės subsidijuoti. (...) Su savo juokingu biudžetu, manau, kad to proveržio nepadarysime“, – žurnalistams teigė R. Skyrienė.
Pasak „Investuok Lietuvoje“ analizės, kad Lietuvos aukštųjų technologijų sektorius būtų konkurencingas, palyginti su Estija ir Šiaurės Europa, jam trūksta apie 26 tūkst. darbuotojų, tačiau Lietuvoje mažėja inžinerijos, technologijų, biotechnologijų sričių studentų. Agentūra siūlo stiprinti Lietuvos ir užsienio mokslo institucijų bendradarbiavimą, siekiant pritraukti tyrėjų.
„Investuok Lietuvoje“ prognozėmis, Lietuvos produktyvumui iki 2050-ųjų augant taip, kaip dabar, – 2 proc. kasmet – šalies bendrasis vidaus produktas (BVP) išaugtų iki 91 mlrd. eurų. Tuo metu pasiekus 3,8 proc. metinį produktyvumo augimą, BVP galėtų didėti iki 161 mlrd. eurų.
Lietuva per 7 metus prarado 20 didelių investuotojų
Per pastaruosius septynerius metus nesugebėjus pasiūlyti tinkamos vietos ir infrastruktūros Lietuva prarado 20 potencialių užsienio investuotojų, kurie būtų investavę apie1,2 mlrd. eurų ir sukūrę 5 tūkst. darbo vietų, rodo investicijų skatinimo agentūros „Investuok Lietuvoje“ analizė.
„Nuo 2016 iki 2023 metų praradome 20 investicijų, nes negalėjome pasiūlyti sklypo ar paruošos infrastruktūros. Galėjome tą gamyklą, tą klientą turėti Lietuvoje, bet neturėjome ką pasiūlyti ir jis tiesiog apsisuko ir išėjo“, – trečiadienį žurnalistams sakė „Investuok Lietuvoje“ generalinis direktorius Elijus Čivilis.
Šalies ekonomikos perspektyvas išanalizavusi „Investuok Lietuvoje“ trečiadienį pristatė gaires, kaip Lietuvai iki 2050 metų pasiekti Šiaurės Europos šalių ekonominį lygį.
Jose agentūra nurodo, kad Lietuvoje reikėtų vystyti gamybos investicijoms reikalingų sklypų ir pastatų infrastruktūrą, plėtoti laisvąsias ekonomines zonas. Pasak „Investuok Lietuvoje“, šaliai trūksta išvystytų didelių sklypų – didesnių nei 20 hektarų.
„Paskutinių kelerių metų praktika rodo, kad stambiems gamybos projektams reikia vis didesnių sklypų su išvystyta infrastruktūra, kartais siekiančių 70–100 hektarų ar net 300 hektarų ir didesnį plotą“, – analizėje teigia agentūra.
„Investuok Lietuvoje“ prognozuoja, kad iki 2030 metų Lietuva investuotojams galės pasiūlyti iš viso 1320 hektarų laisvų sklypų: du didesnius nei 100 hektarų, keturis po 50–100 ha, 10 – nuo 20 iki 50 ha, 15 – nuo 10 iki 20 ha bei 30 iki 10 ha ploto sklypus.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Reguliuotojas: antrasis jūrinio vėjo parko konkursas bus skelbiamas lapkritį1
Seimui patvirtinus atnaujintas strateginio objekto Baltijos jūroje – vėjo jėgainių parko – konkurso sąlygas, Valstybinė energetikos reguliavimo taryba (VERT) nusprendė, kad antrasis aukcionas objekto rangovui atrinkti bus skelbiamas š...
-
Veiklą optimizuojantis Nacionalinis visuomenės sveikatos centras atleidžia 37 darbuotojus
Už visuomenės sveikatą atsakingas Nacionalinis visuomenės sveikatos centras (NVSC) optimizuoja veiklą ir personalą mažina iki pusės tūkstančio žmonių – atleidžia 37 darbuotojus. ...
-
Primena: Rugsėjo 1-ąją alkoholiniai gėrimai bus neparduodami7
Sekmadienį, pirmąją kalendorinę rudens dieną, lietuviams parduotuvėse įsigyti alkoholinių gėrimų nepavyks. ...
-
Prognozuoja: nuo rugsėjo vidutinis mokytojų atlyginimas prieš mokesčius sieks 2871 eurą3
Papildomai mokytojų darbo užmokesčius nusprendusi didinti Švietimo, mokslo ir sporto ministerija (ŠMSM) prognozuoja, kad nuo rugsėjo vidutinis pedagogo atlyginimas sieks maždaug 1737 eurus „į rankas“. ...
-
A. Armonaitė Šiaurės ir Baltijos šalių forume: svarbu didinti dirbtinio intelekto panaudojimą14
Danijos sostinėje vykstančiame Šiaurės ir Baltijos šalių forume dalyvaujanti ekonomikos ir inovacijų ministrė Aušrinė Armonaitė sako, kad siekdama spartesnės dirbtinio intelekto plėtros viešajame ir privačiame sektoriuose...
-
Ministerija: nuo rugsėjo 1-osios didės pedagogų darbo užmokestis8
Nuo rugsėjo 1 dienos mokytojų darbo užmokesčio fondas padidės 15,5 proc. ...
-
Laivyba Nemune atgimsta: vienijamos jėgos ir Jurbarko uostui išvystyti5
Pastaraisiais metais dedamos pastangos upinės laivybos Nemunu atgimimui tapo impulsu ir planams išvystyti Jurbarko uostą. Šiandien pasirašytas Klaipėdos uosto direkcijos ir Jurbarko rajono savivaldybės bendradarbiavimo susitarimas, tik...
-
Užimtumo tarnyba: daugėja nedirbančio jaunimo6
Lietuvoje liepą darbo ieškojo 17 tūkst. jaunuolių iki 24 metų – 10 proc. daugiau nei tuo pačiu laiku pernai, kai jų buvo 15,6 tūkst. ...
-
Valstybės ir savivaldybių pajamos šiemet augo beveik 8 proc.
Valstybės ir savivaldybių biudžetai per septynis šių metų mėnesius gavo 10,783 mlrd. eurų pajamų – 7,8 proc. (778,5 mln. eurų) daugiau pernai tuo pat laiku. ...
-
Gynybos pramonei – dar 250 mln. eurų lengvatinių paskolų2
Tikintis pritraukti daugiau investuotojų bei didinti Lietuvos gynybos pramonės konkurencingumą, šio sektoriaus įmonėms skiriama dar 250 mln. eurų lengvatinių paskolų, pranešė Ekonomikos ir inovacijų bei Finansų ministerijos. ...