- Augustas Stankevičius, BNS
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Premjerė Ingrida Šimonytė sako, kad 2025-ųjų pradžioje nebeturėtų likti logiškų paaiškinimų, kodėl sinchronizaciją su Vakarų Europa reikėtų atidėti.
Taip ji kalbėjo po Valstybės gynimo tarybos posėdžio, kuriame Vyriausybei pavesta artimiausiu metu sutarti su Latvija ir Estija dėl elektros tinklų sinchronizacijos su Vakarų Europa ir atsijungimo nuo rusiškos BRELL sistemos 2025 metų pradžioje.
Iki šiol šalys planavo tą padaryti minėtų metų pabaigoje.
„(...) toje eilėje dar yra keletas projektų, techninių dalykų, kurie turėtų įvykti 2024 metais. Ir tada jau sakyčiau, kad desinchronizacijai nuo IPS/UPS 2025 metų pradžioje jau tikrai jokių logiškų paaiškinimų nebeturėtų likti“, – interviu LRT televizijai pirmadienį sakė ministrė pirmininkė.
„Lietuva iš savo pusės, manau, yra padariusi praktiškai viską, ką turėtų padaryti techniniame lygmenyje“, – sakė I. Šimonytė.
Vienas iš jos minimų projektų yra „trečia linija tarp Estijos ir Latvijos, kuri turėtų būti pabaigta 2024 metais“.
„(...) ir tuomet bent jau kažkokių rimtų argumentų ar netgi rimtesnių argumentų kažkokioms tolesnėms diskusijoms iš tikrųjų būtų jau gerokai mažiau, nes tokie projektai kaip „Harmony Link“ ir visa kita tikrai gali būti įgyvendinti vėliau, jau Lietuvai, Latvijai ir Estijai sinchronizavus su kontinentine Europa“, – sakė I. Šimonytė.
Lietuva savo ruožtu siekė, kad sinchronizacija įvyktų dar anksčiau – 2024-aisiais, tačiau tam nepritarė Latvija su Estija, dėl to nuspręsta sinchronizuotis su Vakarų Europa metais vėliau.
Latvijos ir Estijos elektros perdavimo tinklų operatorės BNS sako, jog 2025-ųjų metų pradžia yra anksčiausia galima bei techniškai ir ekonomiškai tinkamiausia Baltijos šalių elektros tinklų sinchronizavimo su Vakarų Europa data.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Ieškoma, kas Naujininkuose už beveik 1 mln. eurų įrengs naują skverą ir bendruomenės daržą2
Vilniaus savivaldybė ieško, kas Naujininkų mikrorajone už 945 tūkst. eurų (be PVM) įrengs naują skverą bei bendruomenės daržą – sutvarkys 1,24 hektaro medžiais apaugusį kalvos šlaitą netoli Dariaus ir Girėno bei Tūkstantme...
-
Žaidėjas iš Lietuvos laimėjo rekordinę beveik 81 mln. eurų sumą9
Kėdainiuose įsigytas „Eurojackpot“ loterijos bilietas penktadienį laimėjo beveik 81 mln. eurų – didžiausią prizą Baltijos šalių istorijoje. ...
-
VERT: didmeninės elektros kaina 2025 metais mažės 13 proc. iki 8,2 cento už kWh6
Didmeninė elektros kaina kitąmet sieks 8,228 cento už kilovatvalandę (kWh) – 13,13 proc. mažiau nei buvo nustatyta 2024-iesiems metams, skelbia Valstybinė energetikos reguliavimo taryba (VERT). ...
-
ECB stebėtojų vadovė: Baltijos šalyse dominuojant bankams, kapitalo rinkos lieka smulkios
Lietuvoje ir kitose Baltijos šalyse bankams dominuojant finansų rinkoje, kapitalo rinkos išlieka mažos bei turėtų plėstis, sako Europos Centrinio Banko (ECB) Stebėtojų tarybos vadovė Claudia Maria Buch (Klaudija Marija Buch). ...
-
G. Skaistė: Lietuva elektrinių traukinių įsigijimui skolinasi palankiomis sąlygomis6
Šiaurės investicijų banko (ŠIB) 100 mln. eurų paskola elektriniams ir bateriniams traukiniams įsigyti Lietuvai suteikta palankiomis sąlygomis, sako finansų ministrė. ...
-
Inovatyviems produktams – 7 mln. eurų parama
Ekonomikos ir inovacijų ministerija, skatindama mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą šalyje ir galimybę kurti naujus inovatyvius produktus, skelbia 7 mln. eurų paramos kvietimą, penktadienį pranešė ministerija. ...
-
Antros pakopos pensijų fondai šiemet uždirbo 11,5 proc. grąžą2
Antros pakopos pensijų fonduose kaupiančiųjų vidutinė grąža šiemet siekė 11,5 proc., o nuo 2019 metų, kai įvesta gyvenimo ciklo sistema, – 71 proc. ...
-
Lietuva perka papildomų oro gynybos sistemų NASAMS už 234 mln. eurų10
Lietuva įsigijo papildomų vidutinio nuotolio oro gynybos sistemų NASAMS už 234 mln. eurų, penktadienį paskelbė krašto apsaugos ministras Laurynas Kasčiūnas. ...
-
V. Blinkevičiūtė – už kelių fondo steigimą, finansuojant jį iš surinktų akcizų3
Siekiant gerinti Lietuvos kelių būklę, Lietuvos socialdemokratų partijos lyderė Vilija Blinkevičiūtė siūlo steigti bendrą kelių fondą. ...
-
VMVT perspėja: neatsakingai perkant gyvūną – gydymas gali kainuoti neprognozuojamas sumas
Veislinių gyvūnų paklausa Lietuvoje pastaruoju metu auga, todėl vis dažniau gatvėse matomos ir retos veislės, kurios anksčiau buvo beveik nebesutinkamos. ...