- Martyna Pikelytė, ELTA
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Ketvirtadienį įvykę pirmieji į Seimą kandidatuojančių politinių partijų debatai rodo, kad gynybos ir jos finansavimo klausimas išliks aktualus, sako politologai.
Vilniaus universiteto Komunikacijos fakulteto Politikos komunikacijos tyrimų centro vadovas Linas Kontrimas atkreipia dėmesį ir į tai, kad kai kurių parlamento rinkimuose dalyvaujančių politinių jėgų tezėse atsiskleidžia Rusijos naratyvas.
„Jeigu, vis dėlto, situacija priverstų net ir penkias debatavusias jėgas susitarti, tai debatai parodė, kad Rusija, kaip dirgiklis ir priežastis nesutarimams niekur nedingsta. Dar blogiau, mes galime Seime turėti politikų, kurie Rusijos veiksmus, jei ne pateisinti, tai bandys įvilkti į kažkokį keistą diplomatijos žargoną, į kažkokį tai sprendimų ir susitarimų paieškos būdą, nevedantį niekur. Šiame regione, kuriame mes gyvename, istorija ne kartą rodė, kad Rusijos agresyvumo padidėjimas yra gyvybiškai pavojingas kaimyninėms valstybėms“, – Eltai teigė L. Kontrimas.
Gynybos klausimas negali gulti į paraštes tol, kol vyksta karas.
Ketvirtadienį įvykę pirmieji į Seimą kandidatuojančių politinių partijų debatai rodo, kad gynybos ir jos finansavimo klausimas išliks aktualus, sako politologai.
Politologas kritikuoja ketvirtadienį vykusių ELTA debatų metu nuskambėjusį Lietuvos liaudies partijos sąrašo lyderio Eduardo Vaitkaus svarstymą apklausti piliečius, ar nereikėtų pasitraukti iš NATO. Pasak jo, tokia retorika primena sovietinį mentalitetą.
„Žmonėms, kurie kelia klausimą dėl Lietuvos buvimo NATO ir ES perspektyvas, rekomenduočiau atlikti kelių mėnesių istorijos kurso pakartojimą. Jeigu žmonės mano, kad įmanoma neutraliai egzistuoti šalia Rusijos, šitaip gali manyti tik istoriškai menkai išsilavinęs žmogus, arba tyčia atnešantis Rusijai reikalingą ir labai naudingą naratyvą“, – sakė jis.
„Jis nedrįsta sakyti savo nuomonės, jis sako, jog Lietuvos žmonės turi atsakyti. Šitoks politikų kalbėjimas „mes“ įvardžiu demonstruoja seną komunistinį ir sovietinį mentalitetą. Tik atviri ir nebijantys savo pozicijų žmonės, mano subjektyviu noru, privalėtų būti ateinančiame Seime. Visi tie, kurie slepiasi už „mes“ arba ne savo valia tai prakiša, arba tampa įrankiais patys to nesuprasdami. Tai yra labai pavojinga“, – dėstė L. Kontrimas.
R. Vilpišauskas: gynybos finansavimas turės būti didinamas
Kalbėdamas apie gynybos klausimo aktualumą būsimame Seime, VU Tarptautinių santykių ir politikos mokslų instituto (TSPMI) politologas Ramūnas Vilpišauskas svarsto, kad gali reikėti didinti skiriamą finansavimą krašto apsaugai.
„Gynybos klausimas negali gulti į paraštes tol, kol vyksta karas. Pagrindinis klausimas susijęs su tuo, kas toliau turi būti tęsiama, o ką naujoji valdžia siūlys koreguoti. Bet tos korekcijos veikiausiai nebus strateginio požiūrio, bet labiau taktinio“, – Eltai teigė R. Vilpišauskas.
„Ar toliau didinti finansavimą priklauso nuo tų poveikių, kurie yra numatyti ir, veikiausiai, kad turės būti dar kažkiek finansavimas didinamas, įvertinant ir poreikį investuoti į Vokietijos brigados priėmimą kuo spartesnį ir įvairią ginkluotę, kurios, ekspertų nuomone, reikia Lietuvai ir visuotiniam šaukimui pasiruošti“, – pridūrė jis.
ELTA primena, kad Seimo rinkimai vyks spalio 13 dieną.
Dėl 141 parlamentaro mandato varžysis 14 partijų ir viena koalicija – Demokratų sąjunga „Vardan Lietuvos“, Laisvės partija, Liberalų sąjūdis, Lietuvos lenkų rinkimų akcija-Krikščioniškų šeimų sąjunga (LLRA-KŠS), Lietuvos liaudies partija, Lietuvos regionų partija, Lietuvos socialdemokratų partija (LSDP), Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjunga (LVŽS), Lietuvos žaliųjų partija, Nacionalinis susivienijimas, partija „Laisvė ir teisingumas“, politinė partija „Nemuno aušra“, Tautos ir teisingumo sąjunga (centristai, tautininkai), Tėvynės sąjunga-Lietuvos krikščionys demokratai (TS-LKD) bei Taikos koalicija.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Liberalų sąjūdis pristatė rinkimų programą, žada „netrukdyti veikti“, užtikrinti tęstinumą10
Liberalų sąjūdis ketvirtadienį pristatė savo rinkimų programą, joje žadama „netrukdyti veikti“ telkti visuomenę, užtikrinti užsienio bei gynybos politikos tęstinumą. ...
-
M. Puidokas: įtarimai V. Uspaskichui – politinis susidorojimas17
Koaliciniame trijų partijų į Seimą sąraše kandidatuojantis parlamentaras, Lietuvos krikščioniškosios demokratijos pirmininkas Mindaugas Puidokas Europos prokuratūros įtarimus Darbo partijos lyderiui, koalicijos partneriui Viktorui ...
-
Baltijos šalių generaliniai prokurorai aptarė sankcijų Rusijai, Baltarusijai pažeidimus1
Baltijos šalių generaliniai prokurorai ketvirtadienį prasidėjusiame kasmetiniame susitikime aptarė problemas, su kuriomis susiduriama tiriant nusikaltimus dėl tarptautinių sankcijų Rusijos ir Baltarusijai pažeidimų, sankcijų apėjimo schemas. ...
-
V. Uspaskichas apie kaltinimus: galite klausti prokuroro4
Finansinių nusikaltimų tarnybai (FNTT) pranešus, jog Europos prokuratūros vykdomame ikiteisminiame tyrime dėl galimo neteisėto daugiau kaip 500 tūkst. eurų įgijimo pareikšti įtarimai buvusiam europarlamentarui, Darbo partijos pirmininkas...
-
Europos prokuratūra ir FNTT: V. Uspaskichui – įtarimai dėl turto už 500 tūkst. eurų pasisavinimo26
Tęsiant tyrimą tyrimą dėl galimo neteisėto daugiau kaip 500 tūkst. eurų įgijimo, Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnybos (FNTT) pareigūnai praneša, kad šiuo metu pareikšti įtarimai dviems asmenims. ...
-
Debatuose – skirtingas kandidatų požiūris į Rusijos keliamą grėsmę10
Seimo rinkimuose dalyvaujančių partijų debatuose kilo diskusija, ar tikrai Rusiją galima laikyti pagrindine grėsme Lietuvai bei Europai. Nors dalis politikų laikėsi pozicijos kad Kremliaus režimas Lietuvai neabejotinai kelia egzistencinę grėsmę, vis...
-
G. Landsbergis: kuriame istoriją, jog esame kovotojai, bet nepristatome paramos Ukrainai25
Užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis kritikuoja Vakarus, per lėtai pristatančius paramą prieš Rusijos agresiją pustrečių metų kovojančiai Ukrainai. ...
-
Teismas atmetė P. Gražulio skundą dėl VRK sprendimo neregistruoti jo kandidatu į Seimą3
Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (LVAT) ketvirtadienį atmetė Tautos ir teisingumo sąjungos (centristų, tautininkų) pirmininko Petro Gražulio skundą dėl Vyriausiosios rinkimų komisijos (VRK) sprendimo neregistruoti jo kandidatu rinkimuose ...
-
Viceministrą šokiravo Ž. Pinskuvienės pareiškimas dėl įtraukiojo ugdymo51
Švietimo, mokslo ir sporto viceministras Ignas Gaižiūnas sako, kad Širvintų rajono merės Živilės Pinskuvienės sprendimas specialiųjų poreikių vaikų ugdymą organizuoti atskirose erdvėse gilina atskirtį. ...
-
I. Šimonytė aptarė A. Kubiliaus kandidatūrą su EK pirmininke, regi poreikį keisti tvarką6
Premjerė Ingrida Šimonytė teigia aptarusi konservatoriaus Andriaus Kubiliaus kandidatūrą į eurokomisarus su Europos Komisijos (EK) pirmininke Ursula von der Leyen (Urzula fon der Lajen). ...