- BNS inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Konstitucinis Teismas (KT) ketvirtadienį pradės nagrinėti Regionų partijos skundą dėl politinių organizacijų finansavimo tvarkos.
Byla bus nagrinėjama rašytinio proceso tvarka.
Seimo nario Jono Pinskaus vadovaujama Regionų partija prašo KT įvertinti Politinių partijų įstatymo 2018 metų lapkričio 15 dienos redakcijos nuostatas, numačiusias valstybės dotacijos skyrimo tvarką naujai susikūrusioms ir Seimo rinkimuose dar nedalyvavusioms, bet frakciją parlamente turinčioms partijoms.
Pagal galiojantį Politinių organizacijų įstatymą, tokia galimybė gauti dotaciją bus panaikinta nuo 2025 metų sausio.
Regionų partijos teigimu, jos konstitucinės teisės buvo suvaržytos, 2020 metų lapkričio 5 dieną Vyriausiajai rinkimų komisijai (VRK) neskyrus partijai antrojo pusmečio valstybės dotacijos.
Tuomet VRK iš pradžių nusprendė skirti Lietuvos socialdemokratų darbo partijai (dabar Regionų partija – BNS) 225,8 tūkst. eurų dotaciją, bet sprendimą pakeitė ir išbraukė šią politinę jėgą iš dotacijas gaunančiųjų sąrašo.
VRK nariai atkreipė dėmesį, kad galimybė po rinkimų susikūrusiai parlamentinei partijai gauti dotaciją pagal frakcijos dydį numatyta tik iki artimiausių Seimo rinkimų, o tuo metu, 2020 metų lapkritį, nauji parlamento rinkimai buvo įvykę, Regionų partija juose dalyvavo. Todėl, VRK nuomone, jai dotacija turėjo būti jau skaičiuojama pagal rinkimų rezultatus.
Šį VRK sprendimą Regionų partija apskundė teismui. Politinės organizacijos teigimu, pagal nustatytą reguliavimą, ji neteko teisės gauti valstybės biudžeto asignavimų už visus kalendorinius (biudžetinius) metus, kuriais baigiasi atitinkama Seimo kadencija.
Anot partijos, tokiu būdu pažeistas finansavimo nepertraukiamumas, jos teisėtas lūkestis gauti asignavimus partijos veiklai finansuoti keturis pusmečius po naujos partijos įregistravimo.
Tokius pačius argumentus Regionų partija pateikė ir KT.
Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas praėjusių metų liepos 19 dienos nutartimi išaiškino, kad Lietuvos regionų partijai (buvusiai Lietuvos socialdemokratų darbo partijai) skirtinas finansavimas turėjo būti skaičiuojamas ne už visą antrą 2020 metų pusmetį, o tik už laikotarpį iki pirmųjų jos Seimo rinkimų, tai yra iki 2020 metų spalio 11 dienos.
VRK apskaičiavo, kad minėtai politinei organizacijai priklauso beveik 126,4 tūkst. eurų už 103 dienas. Šios lėšos Regionų partijai pervestos šių metų balandį.
Konstituciniam Teismui politikai skundžia įstatymo normą, pagal kurią jiems skirta ne visa, o dalis valstybės dotacijos.
Lietuvos socialdemokratų darbo partija įkurta 2018 metų kovą. Postūmiu naujos partijos kūrimui tapo 2017 metais įvykęs skilimas motininėje Socialdemokratų partijoje, kai jos pirmininku buvo išrinktas Gintautas Paluckas. Pastarasis, kritikuodamas partnerių neveiklumą, inicijavo partijos pasitraukimą iš valdančiosios koalicijos su „valstiečiais“.
Tačiau tokiam partijos sprendimui tuo metu nepritarė dalis įtakingų jos senbuvių, jie pasitraukė iš partijos gretų, įkūrė atskirą Socialdemokratų darbo frakciją Seime ir pasirašė frakcijų koalicijos sutartį su Valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcija.
Per 2020 metų Seimo rinkimus ši partija gavo 3,7 proc. rinkėjų balsų. 2021 metų liepą Lietuvos socialdemokratų darbo partija pakeitė pavadinimą į Lietuvos regionų partiją.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
S. Kairys dalyvaus Lietuvos sezono Prancūzijoje 2024 atidarymo renginiuose
Ketvirtadienį kultūros ministras Simonas Kairys išvyksta į Paryžių, kur lankysis Lietuvos sezono Prancūzijoje 2024 atidarymo renginiuose. ...
-
VRK spręs dėl G. Markovičienės šalinimo iš kandidatų į Seimą sąrašų1
Vyriausioji rinkimų komisija (VRK) ketvirtadienį spręs dėl anksčiau su partija „Nemuno aušra“ Seimo rinkimuose planavusios dalyvauti Gitanos Markovičienės registracijos parlamento rinkimuose panaikinimo. ...
-
R. Petrauskienė ketina teikti parlamentui Statuto pataisas, leisiančias tautos atstovams naudoti DI
Seimo Ateities komiteto Dirbtinio intelekto (DI) darbo grupės pirmininkė Rasa Petrauskienė ketvirtadienį ketina pateikti parlamentui Statuto pataisas, leisiančias tautos atstovams savo veikloje naudoti DI. ...
-
Ministras su JAV diplomatu aptars Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono saugumo klausimus1
Užsienio reikalų Gabrielius Landsbergis su Vilniuje viešinčiu Jungtinių Valstijų valstybės sekretoriaus pavaduotoju ketvirtadienį aptars Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono saugumo klausimus. ...
-
URM įamžintas tarpukario diplomatės M. Avietėnaitės atminimas
Užsienio reikalų ministerijoje (URM) trečiadienį įamžintas pirmosios ir tarpukariu vienintelės Lietuvos moters diplomatės Magdalenos Avietėnaitės atminimas. ...
-
G. Nausėda Kyjive Ukrainos pirmajai poniai O. Zelenskai įteikė Lietuvos ordiną17
Prezidentas Gitanas Nausėda trečiadienį lankydamasis Kyjive Ukrainos pirmajai poniai Olenai Zelenskai įteikė valstybės apdovanojimą – Vytauto Didžiojo ordino Didįjį kryžių. ...
-
G. Nausėda ragina Rusiją nedelsiant paleisti visus neteisėtai suimtus Ukrainos piliečius
Ukrainoje viešintis Lietuvos prezidentas Gitanas Nausėda ragina Rusiją nedelsiant paleisti visus neteisėtai suimtus ir įkalintus Ukrainos piliečius. ...
-
Į Seimą kandidatuoja 63 teisti asmenys: „pirmauja“ 11 kartų kaltu pripažintas A. Drižius11
Vyriausiosios rinkimų komisijos (VRK) duomenimis, Seimo rinkimuose mandato siekia 63 teisti asmenys. Daugiausiai teistų kandidatų turi Tautos ir teisingumo sąjunga (centristai, tautininkai), politinė partija „Nemuno aušra“, Lietuvos lia...
-
Ar šešiolikmetis gali būti sąmoningas rinkėjas?9
Jaunimo organizacijos siekia, kad rinkti miestų merus ir tarybas lietuviai galėtų jau nuo 16 metų. Organizacijos atstovai rinko ir parašus, mat reikėtų keisti net Konstituciją. Tik ar šešiolikmetis gali būti sąmoningas rinkėjas, ...
-
Ž. Tomkus paskirtas patarėju JAV, ministerijai dėl jo veiksmų nebaigus vidinio tyrimo1
Buvęs krašto apsaugos viceministras Žilvinas Tomkus paskirtas patarėju gynybos klausimais Lietuvos ambasadoje Jungtinėse Valstijose (JAV), nepaisant nebaigto vidinio tyrimo dėl jo apsilankymų karinės reabilitacijos centre Druskininkuose. ...