- Kauno.diena.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Ekonominės prognozės Lietuvoje prieštaringos – prieš keletą mėnesių prognozuotas ekonomikos augimas, dabar jau kritimas. Gąsdina darbuotojų atleidimai, tačiau žadėto kainų kilimo nematyti. Tad kyla klausimas – kokia ta lietuviška vasara, ar galima atsipalaiduoti, ar vertėtų susiveržti diržus? Apie tai LNK žurnalistas kalbėjosi su ISM Universiteto ekonomikos ir duomenų analitikos programos direktoriumi, profesoriumi, daktaru Tadu Šarapovu.
– Daugelis atostogas planavo dar pernai, galbūt pavasarį, kai galvojo, kad ekonomikos rytojus dar bus šviesus, galbūt gyventojai net nesuko galvos dėl pajamų ir dėliojosi savo vasaros išlaidas. Atėjo vasara ir girdime prieštaringas žinutes. Ką dabar daryti, ar tikrai verta keisti savo atostogų planus?
– Aš manau, kad atostogos yra veikla, kurią paprastai žmogus planuoja. Tiktai jau atostogų metu atsiranda įvairių pagundų, kai tie sprendimai tampa spontaniški ir tos išlaidos nebūtinai atitinka planuotas. Bet šiame kontekste, kai turime tokių nerimą keliančių naujienų, labai aiškiai matom, kad ir Europos centrinis bankas signalizuoja, jog dar palūkanos kils…
– Bet kol kas žada tik kartą, tai čia dar klausimas.
– Taip, bet mes nežinom. Ir dalis gyventojų, kurie turi įsipareigojimų, turi kreditų, tas naujienas atidžiai seka ir aš manau, kad atitinkamai koreguoja savo planus – tiek darbo, tiek poilsio, tiek atostogų. Suprantama, tie, kurie neturi įsipareigojimų, jie gali lengviau, laisviau planuoti savo laisvalaikį. Todėl labai sudėtinga pasakyti, kokia bus ši vasara – ar žmonės leis sau panašiai kaip pernai poilsiauti, pirkti įvairiais paslaugas, ar bus šiek tiek kuklesnė ir santūresnė. Aš linkęs manyti, kad bus dalis poilsiautojų, kurie išlaidas atostogoms planuos atsargiau ir atsakingiau.
Visas LNK reportažas – vaizdo įraše:
– Kai kas pasakytų, kad atostogos yra mūsų emocinė sveikata, emocinė būklė. Jeigu prisimintume pandemiją, retas galėjo pakeliauti. Po pandemijos staiga prasidėjo „keršto turizmas“ ir tada kelionių kainos šovė tikrai labai stipriai į viršų. Karas Ukrainoje irgi tarsi tokia nežinomybė. Dabar lėtėjanti ekonomika. Ir tada keliamas dar kitas klausimas – ar nevertėtų dabar sustoti ir pralaukti, kaip geriau pasielgti?
– Mūsų šalyje vidaus vartojimas nerodo tokių stabtelėjimo tendencijų ir nemanau, kad mes jas akivaizdžiai pamatysime per artimiausius vasaros mėnesius. Nes daug kas turi pajamas – ir tai rodo nedarbo lygis, kuris viršija 7 proc., bet nesiekia 8 proc., o tai yra pakankamai sveika nedarbo lygio riba, – dėl to nemanau, kad greitu laiku mes pajausime vidaus vartojimo smuktelėjimą. Todėl ir tos pačios atostogų išlaidos dramatiškai neturėtų koreguotis, išskyrus kai kuriems segmentams, kurie, pavyzdžiui, jaučia, kad neteks pajamų.
Aš linkęs manyti, kad bus dalis poilsiautojų, kurie išlaidas atostogoms planuos atsargiau ir atsakingiau.
– Tai plačiau ir pakalbėkim apie tai, kuriuose sektoriuose dirbantiems žmonėms gali būti sunkesnė vasara.
– Ypatingai tuose sektoriuose, kurie orientuoti į gamybą ir eksportą, nes mes matome, kad šiais metais eksporto apimtys ir pramonės apimtys sumažėjo gerokai, nuo trečdalio iki penktadalio ir labai sudėtinga įmonėms prognozuoti, kas laukia artimoj ateity, kas laukia šiais ir kitais metais. Kitas momentas, augančios palūkanų normos, jos apsunkina investicijų ir plėtros planavimą. Tai jeigu mes neturim užsakymų, nepriimam sprendimų plėsti gamybos, tada nekuriamos naujos darbo vietos arba netgi peržiūrimos esamos darbo vietos, kiek jos reikalingos tokiomis aplinkybėmis. Todėl pramonės įmonėse gali būti įvairių nuotaikų, žinoma, tai priklauso nuo sektoriaus. O paslaugų sektoriuje, kadangi jis dažnai orientuotas į vidaus vartojimą, viskas turėtų būti kaip iki šiol, kol jame nėra stabtelėjimo.
– Kai kas sako, kad tai, kas prasideda pramonėje, anksčiau ar vėliau atsiliepia ir vidaus vartojimui, ir tom pačiom paslaugom. Kiek laiko to prireiks laukti?
– Aš manau, kad mes turėtume kažkokius signalus ir ženklus pamatyti rudeniop, kai vasara bus pasibaigus ir bus aiškesnės tendencijos, kokie bus Europos centrinio banko sprendimai, kaip tie sprendimai, kurie dabar yra priimami, paveiks kainas, infliaciją, nes tai yra pagrindinis tikslas. Nes dabar patys pinigai brangsta, infliacija šiek tiek sumažėjo, bet tokio žmogui apčiuopiamo sumažėjimo tikrai ne kiekvienas pajautė, tai mes turime, manau, luktelti apie tris mėnesius, kad pamatytume, kokias tendencijas galime įžvelgti ateityje.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Reguliuotojas: antrasis jūrinio vėjo parko konkursas bus skelbiamas lapkritį1
Seimui patvirtinus atnaujintas strateginio objekto Baltijos jūroje – vėjo jėgainių parko – konkurso sąlygas, Valstybinė energetikos reguliavimo taryba (VERT) nusprendė, kad antrasis aukcionas objekto rangovui atrinkti bus skelbiamas š...
-
Veiklą optimizuojantis Nacionalinis visuomenės sveikatos centras atleidžia 37 darbuotojus
Už visuomenės sveikatą atsakingas Nacionalinis visuomenės sveikatos centras (NVSC) optimizuoja veiklą ir personalą mažina iki pusės tūkstančio žmonių – atleidžia 37 darbuotojus. ...
-
Primena: Rugsėjo 1-ąją alkoholiniai gėrimai bus neparduodami7
Sekmadienį, pirmąją kalendorinę rudens dieną, lietuviams parduotuvėse įsigyti alkoholinių gėrimų nepavyks. ...
-
Prognozuoja: nuo rugsėjo vidutinis mokytojų atlyginimas prieš mokesčius sieks 2871 eurą3
Papildomai mokytojų darbo užmokesčius nusprendusi didinti Švietimo, mokslo ir sporto ministerija (ŠMSM) prognozuoja, kad nuo rugsėjo vidutinis pedagogo atlyginimas sieks maždaug 1737 eurus „į rankas“. ...
-
A. Armonaitė Šiaurės ir Baltijos šalių forume: svarbu didinti dirbtinio intelekto panaudojimą14
Danijos sostinėje vykstančiame Šiaurės ir Baltijos šalių forume dalyvaujanti ekonomikos ir inovacijų ministrė Aušrinė Armonaitė sako, kad siekdama spartesnės dirbtinio intelekto plėtros viešajame ir privačiame sektoriuose...
-
Ministerija: nuo rugsėjo 1-osios didės pedagogų darbo užmokestis8
Nuo rugsėjo 1 dienos mokytojų darbo užmokesčio fondas padidės 15,5 proc. ...
-
Laivyba Nemune atgimsta: vienijamos jėgos ir Jurbarko uostui išvystyti5
Pastaraisiais metais dedamos pastangos upinės laivybos Nemunu atgimimui tapo impulsu ir planams išvystyti Jurbarko uostą. Šiandien pasirašytas Klaipėdos uosto direkcijos ir Jurbarko rajono savivaldybės bendradarbiavimo susitarimas, tik...
-
Užimtumo tarnyba: daugėja nedirbančio jaunimo6
Lietuvoje liepą darbo ieškojo 17 tūkst. jaunuolių iki 24 metų – 10 proc. daugiau nei tuo pačiu laiku pernai, kai jų buvo 15,6 tūkst. ...
-
Valstybės ir savivaldybių pajamos šiemet augo beveik 8 proc.
Valstybės ir savivaldybių biudžetai per septynis šių metų mėnesius gavo 10,783 mlrd. eurų pajamų – 7,8 proc. (778,5 mln. eurų) daugiau pernai tuo pat laiku. ...
-
Gynybos pramonei – dar 250 mln. eurų lengvatinių paskolų2
Tikintis pritraukti daugiau investuotojų bei didinti Lietuvos gynybos pramonės konkurencingumą, šio sektoriaus įmonėms skiriama dar 250 mln. eurų lengvatinių paskolų, pranešė Ekonomikos ir inovacijų bei Finansų ministerijos. ...