- LNK inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Situacija miškuose kasmet prastėja, miškininkus ypač neramina eglynų situacija – drastiškai mažėja jų plotai, o kankorėžių surinkta dar mažiau nei pernai, nors jau pernai buvo nederliaus metai.
Miškų urėdijos Dubravos padalinyje darbuotojai atrenka mažuosius spygliuočius, kurie ruošiami sodinti, paskui jie pakuojami ir iškeliauja į miškus. Netrukus prasidės nacionalinis miškasodis – sodinti kviečiami visi norintys, tačiau per dieną prisiregistravo tiek žmonių, kad vietų beveik nebeliko.
„Atkūrimas yra tada, kai plotai atsodinami, o įveisimas vyksta tada, kai siekiama miškingumo didinimo“, – aiškino Dubravos regioninio padalinio vadovas Darius Jankauskas.
Nors į vieno nukirsto medžio vietą atsodinami keturi nauji, situacija miškuose sudėtinga. Jau pernai miškininkai stebėjosi, kokie nederlingi metai, nes kankorėžių buvo surinkta tik apie 6 tonas, o šiemet skaičiai dar gerokai mažesni.
„Labai prasti skaičiai, žiūrint į pušų ir eglių derlius, vienintelio ąžuolo gilių derlius neblogas – surinkome 35 tonas. Jeigu geri metai, surenkame iki 200 tonų kankorėžių“, – sakė Medelyno vadovas Egidijus Kaluina.
Visas LNK reportažas – vaizdo įraše:
Blogiausia situacija yra eglėms – jas paveikė klimato pokyčiai ir graužiantys kenkėjai.
„Derliui atsiliepia klimato šuoliai, sausra, jeigu gruntiniai vandenys pakrito, eglė nori pati išsilaikyti“, – kalbėjo E. Kaluina.
Visgi miškininkai ramina, nors eglės nyksta, kol kas jų sėklų yra.
„Eglės sėklų turime turėti mažiausiai 7–8 metų rezervą. Mes turime dar daugiau“, – tikino vyras.
Labai prasti skaičiai, žiūrint į pušų ir eglių derlius, vienintelio ąžuolo gilių derlius neblogas – surinkome 35 tonas.
Urėdija kasmet išaugina vis daugiau lapuočių ir po truputį keičia Lietuvos miškuose esančių lapuočių ir spygliuočių santykį.
„Atsižvelgdami į klimato kaitą, dėl to, kad spygliuočius puola kenkėjai, reaguojame ir sodiname mišrius medžius“, – teigė Dubravos regioninio padalinio vadovas.
Nors kankorėžių mažėja, tačiau likusių sėklų daigumas geresnis modernizavus aižyklą.
„Pritaikytos naujausios technologijos į aižymą, sėklos pasitaiko 98–100 proc. daigumo, nebėra tuščių, galime išvalyti ir atskirti tuščias sėklas“, – tikino Medelyno vadovas.
Medelynuose prasidėjus medžių sėjai, trūkstant darbo jėgos ir sėklų, čia taip pat gelbėja technologijos, pavyzdžiui, pasėjus eglių sėklas atvirame grunte iš vieno kilogramo būdavo išauginama iki 60 tūkst. sėjinukų. Dabar situacija geresnė.
„Taikant naujas įdiegtas technologijas iš vieno kilogramo išauginame nuo 80 iki 100 tūkst. sėjinukų“, – sakė Dubravos medelyno vadovas Vytautas Grunskis.
Po mėnesio vyksiančiame nacionaliniame miškasodyje planuojama atsodinti apie 25 milijonus medžių.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Daugiabutyje apsigyveno netikėti nuomininkai: teko įsikišti gamtosaugininkams3
Viename Slovakijos daugiabučių atsirado netikėtas ir nepageidaujamas naujas nuomininkas – šikšniukai nykštukai, mažiausi Europos šikšnosparniai. Nors šie naktiniai gyvūnai minta vabzdžiais ir nekelia pavoja...
-
Paukščių gaudyklėje – gudrus lapiukas8
Ventės rago ornitologinės stoties teritorijoje įjunko lankytis jaunas lapiukas. Keturkojis čia jaučiasi it namuose, tad ornitologams teks spęsti spąstus plėšrūnui, nes šis įsigudrino ilsėtis paukščių gaudyklėje. ...
-
Ką byloja Dangėje žydinti plaumuonė?1
Gamtininkai Dangės upėje, ties Liepų gatve, aptiko į Lietuvos raudonąją knygą įrašytą augalą. Aplinkosaugininkai aiškina, kad šio augalo augavietė byloja, kad upė nėra jau tokia užteršta, kaip manyta. ...
-
Vasaros kaitra sulaužė Rugsėjo 1-osios tradiciją: kardelį pakeis jurginas?5
Nors prieš Rugsėjo 1-ąją populiariausia gėlė – kardelis, šios vasaros kaitra ir Lietuvą talžiusi audra sujaukė jų žydėjimą. Tad kardelius keičia jurginai – taip pat populiari lietuviško darželio gėlė, puikiai au...
-
To nesitikėjo niekas: lapė sukėlė policiją ant kojų3
Ohajo valstijos Toledo miesto policijos pareigūnams teko vaikytis lapę. ...
-
Vilniuje – pažintinis renginys apie šikšnosparnius
Greta Pavilnių ir Verkių regioninių parkų direkcijos ketvirtadienį vyks pažintinis renginys „Šikšnosparnių naktis“. ...
-
Kiemo baseinuose maudosi ne žmonės, o lelijos1
Standartinis žmogus karkasiniame baseine karštą vasarą maudosi, o originalus – augina lelijas. Toks žmogus gyvena Biržuose. Penki baseinai yra nupirkti lelijoms, tačiau vienas – šeštasis – paliktas be lelijų. Tai v...
-
Daržo gėrybes būtina tvarkyti atsakingai1
Antroji vasaros pusė – darbymetis sodininkams ir daržininkams: į virtuves keliauja obuoliai, vasaros daržo karalienėmis vadinamos cukinijos ir kitos daržovės. Pačių užaugintą derlių galima ne tik paruošti žiemai, bet ir pasidalyti su ...
-
40 laipsnių žiemą: Australija fiksuoja karščio rekordus
Dalyje Australijos gerinami karščio rekordai – nors žemyne dabar žiema. Turistų pamėgtame Kimberlio regione šalies vakaruose viena meteorologijos stotis ankstyvą popietę išmatavo 41,5 laipsnio temperatūrą, pranešė me...
-
Kanalizacijos šuliniuose – kopėčios varliagyviams3
Kasmet šimtai tūkstančių rupūžių ir varlių patenka į gatvių kanalizacijos šulinius. Ten jas ištinka tragiškas likimas: arba miršta iš bado arba dehidratuoja, nes niekaip negali išlipti. ...