- Giedrius Gaidamavičius, BNS
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Valstybinės energetikos reguliavimo tarybos (VERT) pirmininkas Renatas Pocius sako, kad 160 mln. eurų vartotojų permoka bendrovei „Energijos skirstymo operatorius“ (ESO) 2018–2021 metais susidarė dėl su reguliuotoju nesuderintų investicijų. Pasak R. Pociaus, bendrovė nepakankamai investavo į infrastruktūrą, daugiau lėšų skirdama naujų vartotojų prijungimui ir tinklo plėtrai.
Tai jis teigė ESO vadovui penktadienį pareiškus, kad minėtą skirtumą lėmė rinkos reguliuotojo 2021 metais pakeistas ir atgaline data pritaikytas turto bazės skaičiavimas.
„Buvo sumodeliuota ir nustatytas turtas, turto elementai ir tinklo elementai, kurie jau yra nudėvėti, ir ESO turėjo pagal tai, kaip buvo suderinta, į juos investuoti. Pagal tai buvo paskaičiuota investicijų grąža“, – žurnalistams penktadienį sakė R. Pocius.
„Bet per tą laikotarpį pasikeitė ESO investavimo kryptys ir jie daugiau investavo į plėtrą, naujų vartotojų prijungimą, ką iš tikrųjų mes suprantame – ESO negali atsisakyti prijungti naujų vartotojų. Ir vietoj to, kad būtų investuoti pinigai į tai, kas buvo suderinta, jie buvo investuoti į plėtrą, į naujų vartotojų prijungimą, – pridūrė VERT pirmininkas.
R. Pocius tikino, kad reguliuotojo sprendimas įpareigoti ESO grąžinti vartotojams 160 mln. eurų, neturi nieko bendra su pakeista metodika.
„Metodika nebuvo taikyta atgal ir šitos sumos buvo pakoreguotos pagal tuo metu galiojusią metodiką nustačius tam tikrus neatitikimus“, – teigė R. Pocius.
ESO šituos pinigus investavo ne į tą turtą, kuris buvo suderintas su VERT, bet į kitą turtą, nuo kurio lygiai taip pat būtų skaičiuojama investicijų grąža ir nusidėvėjimas – kapitalo kaštai.
„Mūsų supratimu, ir ką kalba metodikos, operatoriai turi teisę gauti pelną ir nusidėvėjimą tik nuo to turto, kuris yra realiai investuotas ir sukurtas. VERT metodikos niekada nekalbėjo, kad nuo turto, kurio nėra, būtų skaičiuojamos investicijos“, – sakė VERT pirmininkas.
Pasak R. Pociaus, bendrovė nepakankamai investavo į tinklo infrastruktūrą, dalį lėšų skirdama naujų vartotojų prijungimui ir tinklo plėtrai.
„Realiai buvo investuota į kitą infrastruktūrą, nuo kurios lygiai taip pat buvo skaičiuojama investicijų grąža ir nusidėvėjimas. Tokiu atveju, jeigu būtų nereaguota VERT tuo metu, tai vartotojas būtų sumokėjęs du kartus“, – kalbėjo rinkos reguliuotojo vadovas.
„ESO šituos pinigus investavo ne į tą turtą, kuris buvo suderintas su VERT, bet į kitą turtą, nuo kurio lygiai taip pat būtų skaičiuojama investicijų grąža ir nusidėvėjimas – kapitalo kaštai“, – aiškino R. Pocius.
VERT pirmininko teigimu, už 2016–2021 metus ESO vartotojams iš viso turi grąžinti 213 mln. eurų, iš kurių 53 mln. eurų jau yra grąžinta. Tuo metu Valstybės kontrolės išvadose pateiktas 160 mln. eurų likutis yra tik už 2018–2021 metus.
R. Pocius pažymėjo, kad ši suma vartotojams bus grąžinta vėliausiai per 15 metų, o kiekvienais metais VERT su ESO vertins galimybes šias lėšas grąžinti anksčiau.
ESO vadovas Renaldas Radvila penktadienį sakė, kad vartotojams planuojama ilgiausiai per 15 metų grąžinti suma su palūkanomis sieks 200 mln. eurų – visą šią sumą numatoma grąžinti iš bendrovės pelno.
Įmonės vadovas sakė, kad 160 mln. eurų skirtumas susidarė rinkos reguliuotojui 2021 metais pakeitus turto bazės skaičiavimą ir ją pritaikius atgaline data.
„160 mln. eurų skirtumas, kuris minimas (Valstybės kontrolės – BNS) ataskaitoje, yra atsiradęs 2021 metais, kuomet po reguliacinio laikotarpio nuo 2016 iki 2021 metų atgaline data buvo priimtas metodikos pakeitimas ir buvo priimtas sprendimas, kad turi būti kitaip skaičiuojama turto bazė“, – spaudos konferencijoje penktadienį sakė ESO vadovas.
„Nuo 2016 metų vykdant veiklą ir investuojant į tinklą, buvo vadovaujamasi viena metodika apskaičiuojant turtą, o 2021 metais buvo priimtas sprendimas, kad bus imama kita turto bazė“, – kalbėjo jis.
R. Radvilos teigimu, dėl tokių pakeitimų ESO tuo metu kreipėsi į teismą, tačiau su Valstybine energetikos reguliavimo taryba (VERT) suderinus permokos grąžinimo laiką bendrovė ieškinį atsiėmė.
Generalinė prokuratūra ketvirtadienį pranešė, kad vertins Valstybės kontrolės audito išvadas, kad vartotojai bendrovei „Energijos skirstymo operatorius“ (ESO) 2018–2021 metais permokėjo 160,2 mln. eurų, o šias lėšas vartotojams įmonė planuoja grąžinti per 15 metų.
Pasak prokuratūros, įvertinus bus sprendžiama dėl viešojo intereso gynimo priemonių.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Reguliuotojas: antrasis jūrinio vėjo parko konkursas bus skelbiamas lapkritį1
Seimui patvirtinus atnaujintas strateginio objekto Baltijos jūroje – vėjo jėgainių parko – konkurso sąlygas, Valstybinė energetikos reguliavimo taryba (VERT) nusprendė, kad antrasis aukcionas objekto rangovui atrinkti bus skelbiamas š...
-
Veiklą optimizuojantis Nacionalinis visuomenės sveikatos centras atleidžia 37 darbuotojus
Už visuomenės sveikatą atsakingas Nacionalinis visuomenės sveikatos centras (NVSC) optimizuoja veiklą ir personalą mažina iki pusės tūkstančio žmonių – atleidžia 37 darbuotojus. ...
-
Primena: Rugsėjo 1-ąją alkoholiniai gėrimai bus neparduodami7
Sekmadienį, pirmąją kalendorinę rudens dieną, lietuviams parduotuvėse įsigyti alkoholinių gėrimų nepavyks. ...
-
Prognozuoja: nuo rugsėjo vidutinis mokytojų atlyginimas prieš mokesčius sieks 2871 eurą3
Papildomai mokytojų darbo užmokesčius nusprendusi didinti Švietimo, mokslo ir sporto ministerija (ŠMSM) prognozuoja, kad nuo rugsėjo vidutinis pedagogo atlyginimas sieks maždaug 1737 eurus „į rankas“. ...
-
A. Armonaitė Šiaurės ir Baltijos šalių forume: svarbu didinti dirbtinio intelekto panaudojimą14
Danijos sostinėje vykstančiame Šiaurės ir Baltijos šalių forume dalyvaujanti ekonomikos ir inovacijų ministrė Aušrinė Armonaitė sako, kad siekdama spartesnės dirbtinio intelekto plėtros viešajame ir privačiame sektoriuose...
-
Ministerija: nuo rugsėjo 1-osios didės pedagogų darbo užmokestis8
Nuo rugsėjo 1 dienos mokytojų darbo užmokesčio fondas padidės 15,5 proc. ...
-
Laivyba Nemune atgimsta: vienijamos jėgos ir Jurbarko uostui išvystyti5
Pastaraisiais metais dedamos pastangos upinės laivybos Nemunu atgimimui tapo impulsu ir planams išvystyti Jurbarko uostą. Šiandien pasirašytas Klaipėdos uosto direkcijos ir Jurbarko rajono savivaldybės bendradarbiavimo susitarimas, tik...
-
Užimtumo tarnyba: daugėja nedirbančio jaunimo6
Lietuvoje liepą darbo ieškojo 17 tūkst. jaunuolių iki 24 metų – 10 proc. daugiau nei tuo pačiu laiku pernai, kai jų buvo 15,6 tūkst. ...
-
Valstybės ir savivaldybių pajamos šiemet augo beveik 8 proc.
Valstybės ir savivaldybių biudžetai per septynis šių metų mėnesius gavo 10,783 mlrd. eurų pajamų – 7,8 proc. (778,5 mln. eurų) daugiau pernai tuo pat laiku. ...
-
Gynybos pramonei – dar 250 mln. eurų lengvatinių paskolų2
Tikintis pritraukti daugiau investuotojų bei didinti Lietuvos gynybos pramonės konkurencingumą, šio sektoriaus įmonėms skiriama dar 250 mln. eurų lengvatinių paskolų, pranešė Ekonomikos ir inovacijų bei Finansų ministerijos. ...