- Kauno.diena.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Panašioje situacijoje esantys prancūzai ėmėsi griežtų priemonių – valdžia įpareigojo didžiuosius maisto pramonininkus nuo liepos mažinti šimtų produktų kainas, o jei ne – grasina finansinėmis sankcijomis. Ekonomistai sako, kad ir Lietuvos valdžia, jei tik norėtų, galėtų padaryti tą patį, tačiau finansų ministrė Gintarė Skaistė tam reikalo nemato. Apie kainų pokyčius Lietuvoje pasakojama LNK reportaže.
Nuo ankstyvo ryto gyventojai stoja į eiles turguje. „Vieni renkasi lietuvių ūkį palaikyti, o kas neturi pinigų, tai perka jau pigesnį produktą nežiūrėdami kieno jis yra“, – sako prekybininkas Tomas.
Vos tik pasirodžius pirmosioms uogoms, jų kaina siekė maždaug 12 eurų už kilogramą. Anot prekybininkų, gyventojai stačia galva išlaidauti nepuolė, laukė kol atpigs. „Praeitomis dienomis turgelyje buvo nuo 5–7 eurų, dabar iki 4 eurų krito. Kai pigiau paleidi, tada jau ima bet ką“, – kainas turguje apžvelgė prekybininkas.
O štai šalia esančio prekybos centro pirkėjai sako, kad sumažėjusių kainų maisto produktų lentynose vis dar nemato, nors pastaruoju metu pastebimai pigo degalai, energetika, o gegužę fiksuoja ir 0,2 proc. defliacija, t. y. kainų lygio mažėjimas.
Visas reportažas – LNK vaizdo įraše:
„Diktuoja kainas pirkėjas. Jei pirkėjas perka, tai kam tas kainas mažinti?“, – situaciją apžvelgė SEB banko ekonomistas Tadas Povilauskas.
Kol lietuviai sukandę dantis laukia, panašioje situacijoje esantys prancūzai ėmėsi griežtų priemonių – Prancūzijos valdžia maisto pramonininkams liepė sumažinti šimtų produktų kainas jau nuo liepos, mat daugelis žaliavų pigo, o prekybos centruose kainos vis dar siekia rekordines aukštumas. Tuos, kurie kainų nemažins, Prancūzijos finansų ministras Bruno Le Meire‘as grasina bausti finansinėmis sankcijomis.
Siekiama tiesiog pasikviesti tiek gamintojus, tiek prekybininkus, tiek didmenininkus prie bendro stalo apsitarti, pagąsdinti. Turbūt, jei Lietuvos politikai labai norėtų, tai tą patį irgi galima būtų daryti.
„Prancūzijos pavyzdys yra labiau ne instrumentinis, bet politinis spaudimas. Siekiama tiesiog pasikviesti tiek gamintojus, tiek prekybininkus, tiek didmenininkus prie bendro stalo apsitarti, pagąsdinti. Turbūt, jei Lietuvos politikai labai norėtų, tai tą patį irgi galima būtų daryti“, – svarstė ekonomistas.
Kad politikai turi svertų, kuriuos gali panaudoti gyventojų labui, rodo bankų pavyzdys. Vien kalbos apie solidarumo mokestį bankus paskatino padidinti palūkanų normas gyventojų laikomiems indėliams. Tačiau spausti maisto sektorių finansų ministrė reikalo nemato.
„Yra kitose šalyse tyrimų atlikta, kad įmonės, kurios pardavinėja maistą, pelnosi iš esamos situacijos. Tačiau Lietuvos banko (LB) atliktas tyrimas dėl situacijos Lietuvoje tokios situacijos nerodo, vadinasi, kainos auga objektyviai“, – sakė ji.
Tokį tyrimą LB atliko metų pradžioje.
„Tokių įžvalgų, kad kažkas nepelnytai pelnėsi, t. y. kad kainos augo atsietai nuo sąnaudų padidėjimo, tokių įžvalgų mes nematome“, – teigė LB.
Vis dėlto, nustatė, kad padidėjusių kaštų našta greitai buvo perkelta ant vartotojų pečių, ir ją, panašu, gyventojai dar kurį laiką tikrai neš.
„Lietuvoje sausra greičiausiai labai stipriai tą visą derlių sumažins“, – svarstė ekonomistas.
Grūdų kainos priklausys ne tik nuo oro sąlygų, bet ir nuo situacijos tarptautinėse rinkose. Be to, brangsta cukrus, kuris yra daugelio maisto produktų sudedamoji dalis. Artimiausiu metu pigti neturėtų ir mėsa.
„Europos didmeninėje rinkoje mėsa nėra pinganti. Nei kiauliena, nei vištiena, – apie situaciją visoje Europoje pasakojo T. Povilauskas. Todėl artimiausiu metu stebuklų siūlo nesitikėti. – Jeigu energetika nepabrangs, tai tikrai yra vilčių rudenį pamatyti daugiau pingančių prekių, bet nesitikėkime kažkokio stipresnio pigimo. Tai bus tikrai toks gana nedidelis smukimas“, – sakė ekonomistas.
Gegužę, palyginti su pernai, metinė infliacija Lietuvoje siekė 11,7 proc.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Reguliuotojas: antrasis jūrinio vėjo parko konkursas bus skelbiamas lapkritį1
Seimui patvirtinus atnaujintas strateginio objekto Baltijos jūroje – vėjo jėgainių parko – konkurso sąlygas, Valstybinė energetikos reguliavimo taryba (VERT) nusprendė, kad antrasis aukcionas objekto rangovui atrinkti bus skelbiamas š...
-
Veiklą optimizuojantis Nacionalinis visuomenės sveikatos centras atleidžia 37 darbuotojus
Už visuomenės sveikatą atsakingas Nacionalinis visuomenės sveikatos centras (NVSC) optimizuoja veiklą ir personalą mažina iki pusės tūkstančio žmonių – atleidžia 37 darbuotojus. ...
-
Primena: Rugsėjo 1-ąją alkoholiniai gėrimai bus neparduodami7
Sekmadienį, pirmąją kalendorinę rudens dieną, lietuviams parduotuvėse įsigyti alkoholinių gėrimų nepavyks. ...
-
Prognozuoja: nuo rugsėjo vidutinis mokytojų atlyginimas prieš mokesčius sieks 2871 eurą3
Papildomai mokytojų darbo užmokesčius nusprendusi didinti Švietimo, mokslo ir sporto ministerija (ŠMSM) prognozuoja, kad nuo rugsėjo vidutinis pedagogo atlyginimas sieks maždaug 1737 eurus „į rankas“. ...
-
A. Armonaitė Šiaurės ir Baltijos šalių forume: svarbu didinti dirbtinio intelekto panaudojimą14
Danijos sostinėje vykstančiame Šiaurės ir Baltijos šalių forume dalyvaujanti ekonomikos ir inovacijų ministrė Aušrinė Armonaitė sako, kad siekdama spartesnės dirbtinio intelekto plėtros viešajame ir privačiame sektoriuose...
-
Ministerija: nuo rugsėjo 1-osios didės pedagogų darbo užmokestis8
Nuo rugsėjo 1 dienos mokytojų darbo užmokesčio fondas padidės 15,5 proc. ...
-
Laivyba Nemune atgimsta: vienijamos jėgos ir Jurbarko uostui išvystyti5
Pastaraisiais metais dedamos pastangos upinės laivybos Nemunu atgimimui tapo impulsu ir planams išvystyti Jurbarko uostą. Šiandien pasirašytas Klaipėdos uosto direkcijos ir Jurbarko rajono savivaldybės bendradarbiavimo susitarimas, tik...
-
Užimtumo tarnyba: daugėja nedirbančio jaunimo6
Lietuvoje liepą darbo ieškojo 17 tūkst. jaunuolių iki 24 metų – 10 proc. daugiau nei tuo pačiu laiku pernai, kai jų buvo 15,6 tūkst. ...
-
Valstybės ir savivaldybių pajamos šiemet augo beveik 8 proc.
Valstybės ir savivaldybių biudžetai per septynis šių metų mėnesius gavo 10,783 mlrd. eurų pajamų – 7,8 proc. (778,5 mln. eurų) daugiau pernai tuo pat laiku. ...
-
Gynybos pramonei – dar 250 mln. eurų lengvatinių paskolų2
Tikintis pritraukti daugiau investuotojų bei didinti Lietuvos gynybos pramonės konkurencingumą, šio sektoriaus įmonėms skiriama dar 250 mln. eurų lengvatinių paskolų, pranešė Ekonomikos ir inovacijų bei Finansų ministerijos. ...